USZZ

Webinár k téme zrozumiteľnosť, výrazovosť a sila hovoreného slova
2026-05-07 16:00 - 18:30 (Europe/Bratislava) | online

Dni Kovačice
2026-05-08 - 2026-05-30 | Kovačica, Srbsko

31. ročník divadelnej prehliadky Deti deťom slovenského divadla Vertigo
2026-05-09 10:00 - 15:30 | Sarvaš, Hungary

30. Detská prehliadka slovenského folklóru v Chorvátsku
2026-05-16 | Međurić, Croatia (Local Name: Hrvatska)

Odborný seminár pre vedúcich slovenských národopisných zbierok v Maďarsku
2026-05-16 | Sarvaš, Hungary

Zjednotení v rozmanitosti tanca
2026-05-17 17:30 | Báčsky Petrovec, Serbia

Prednáška: Zakladanie osád na rozhraní Uhorska a Osmanskej ríše
2026-05-20 16:30 | Bratislava, Slovakia (Slovak Republic)

Vernisáž výstavy Tajomstvo zoborského kláštora
2026-05-23 12:00 | Nitra, Slovakia (Slovak Republic)

Vernisáž výstavy Michal Kiráľ – Môj malý svet
2026-06-03 17:00 | Nové Zámky, Slovenská republika
BIBIANA, medzinárodný dom umenia pre deti, MO Matice slovenskej Nové Zámky a Krajanské múzeum Matice slovenskej si Vás dovoľujú srdečne pozvať na vernisáž výstavy Michal Kiráľ – Môj malý svet, ktorá sa uskutoční 3. júna 2026 o 17.00 hod. v miestnostiach Matice slovenskej Nové Zámky, ulica Nábrežná 24.
Výstava predstavuje výber z bohatej tvorby vojvodinského výtvarníka slovenskej národnosti Michala Kiráľa, maliara, grafika, ilustrátora a pedagóga, ktorý sa významne zapísal do výtvarného života dolnozemských Slovákov. Napriek výraznému talentu a dôležitému pôsobeniu na umeleckej scéne Vojvodiny zostáva jeho tvorba v slovenskom kultúrnom prostredí menej známa.
Autorove diela vznikali v zložitých spoločenských a historických podmienkach 80. a 90. rokov 20. storočia, čo sa premieta do ich osobnej výpovede, vysokej profesionality a nadčasového umeleckého jazyka, ktorý oslovuje aj súčasného diváka. Názov výstavy Môj malý svet symbolicky spája Kiráľov osobitný umelecký svet s jeho prezentáciou tvorby pre deti.
Výstava potrvá v Nových Zámkoch od 3. – 30. júna 2026 a zároveň je sprievodným podujatím vyhodnotenia súťaže Prečo mám rád slovenčinu, prečo mám rád Slovensko.

32. Prehliadka slovenskej detskej divadelnej tvorby 3 x Ď
2026-06-05 - 2026-06-07 | Stará Pazova, Serbia

Konferencia PRACOVNÁ MIGRÁCIA A JEJ KULTÚRNE SPOLOČENSKÉ KONTEXTY
2026-06-16 - 2026-06-17 | Nitra, Slovakia (Slovak Republic)
Ústav manažmentu kultúry a turizmu, kulturológie a etnológie Filozofickej fakulty Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre
si Vás dovoľuje pozvať na medzinárodnú vedeckú konferenciu pod názvom
PRACOVNÁ MIGRÁCIA A JEJ KULTÚRNE SPOLOČENSKÉ KONTEXTY
16. – 17. júna 2026

Konferencia sa uskutoční pod záštitou prof. PhDr. Martina Hetényiho, PhD. – dekana Filozofickej fakulty Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre.
Hlavný organizátor: Ústav manažmentu kultúry a turizmu, kulturológie a etnológie, Filozofická fakulta Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre
Spoluorganizátor: Ústav sociológie, Fakulta sociálnych vied Sliezskej univerzity v Katoviciach (Poľsko)
Pracovná migrácia je dnes jedným z najvýznamnejších hybných mechanizmov globálnej ekonomiky, sociálnej a spoločenskej transformácie. Predstavuje dynamický jav, ktorý kladie nároky na legislatívu, trh práce, spoločenskú kohéziu aj individuálnu adaptáciu. Medzinárodná vedecká konferencia sa usiluje o hĺbkovú a multidisciplinárnu analýzu tohto fenoménu, pričom osobitnú pozornosť venuje jeho kultúrnym a spoločenským dôsledkom.
Konferenciu organizuje Ústav manažmentu kultúry a turizmu, kulturológie a etnológie Filozofickej fakulty Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre ako súčasť projektu APVV-23-0358 pod názvom „Pracovná migrácia z Rumunska, Srbska a Ukrajiny na Slovensko a jej kultúrne a spoločenské dôsledky“.
Pozývame akademikov, výskumníkov, tvorcov politík, zástupcov mimovládnych organizácií a lokálnej správy, aby prispeli svojimi poznatkami a skúsenosťami, ktoré pomôžu vyplniť prázdne miesto v oblasti poznania celospoločenských dôsledkov pracovnej migrácie. Pokúsime sa otvoriť priestor pre kritickú reflexiu, porovnávanie lokálnych, národných a medzinárodných skúseností a formulovanie prakticky aplikovateľných riešení pre efektívne riadenie a pochopenie migračných procesov.

Ciele konferencie:

Mapovať a analyzovať aktuálne legislatívne rámce a administratívne procesy ovplyvňujúce pracovnú migráciu a navrhnúť odporúčania pre ich zefektívnenie.
Skúmať a hodnotiť dopady pracovnej migrácie na hostiteľské krajiny aj krajiny pôvodu z ekonomického, sociálneho, ale najmä kultúrneho a celospoločenského hľadiska.
Podporiť kritickú reflexiu naratívov a diskurzov o pracovnej migrácii a jej vplyve na obyvateľstvo a spoločnosť.
Predstaviť a analyzovať adaptačné, akulturačné a integračné stratégie pracovných migrantov a ich rodín, vrátane úlohy komunitného života, kultúrnych aktivít, majoritno-minoritných a transnacionálnych vzťahov.
Analyzovať špecifiká pracovnej migrácie v kontexte Slovenska, so zameraním na cudzincov na slovenskom trhu práce, fenomén zahraničných absolventov slovenských škôl a zahraničných Slovákov ako pracovných migrantov.

Forma a miesto konania konferencie: kombinovaná – prezenčná a online
Termín konania konferencie: 16. – 17. júna 2026
Miesto konania: Univerzita Konštantína Filozofa v Nitre (presná adresa bude potvrdená v apríli 2026)
Online registrácia účastníkov: do 31. marca 2026
Termín potvrdenia akceptácie prihlášky: do 12. apríla 2026
Termín zaslania plnej verzie príspevku do zborníka: do 20. júna 2026 (na adresu: konfumktke@gmail.com)
Rokovací jazyk a jazyk príspevkov: slovenčina, čeština, poľština, angličtina
Konferenčný poplatok: bez poplatku (vydanie zborníka a občerstvenie je hradené z prostriedkov projektu APVV; ubytovanie, stravu a cestovné náklady si hradia účastníci sami)
Výstup z konferencie: Recenzovaný zborník príspevkov v printovej aj online forme (publikovaný v roku 2026)
Online prihláška

Vedecký výbor konferencie:
Doc. Mgr. Silvia Letavajová, PhD. – Ústav manažmentu kultúry a turizmu, kulturológie a etnológie, Filozofická fakulta Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre, Slovensko
Prof. PhDr. Boris Michalík, PhD. – Ústav manažmentu kultúry a turizmu, kulturológie a etnológie, Filozofická fakulta Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre, Slovensko
Doc. PhDr. Monika Štrbová, PhD. – Ústav manažmentu kultúry a turizmu, kulturológie a etnológie, Filozofická fakulta Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre, Slovensko
Dr. Rafał Cekiera, Prof. UŚ – Ústav sociológie, Fakulta sociálnych vied Sliezskej univerzity v Katoviciach, Poľsko
Prof. Dr. Daniela Marčoková – Oddelenie slovakistiky, Filozofická fakulta Univerzity v Novom Sade, Srbsko
Prof. PhDr. Alexandra Bitušíková, CSc. – Katedra sociológie a sociálnej antropológie, Filozofická fakulta Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici
Doc. PhDr. Radoslav Štefančík, PhD. – Katedra interkultúrnej komunikácie, Fakulta aplikovaných jazykov, Ekonomická univerzita v Bratislave, Slovensko
RNDr. Boris Divinský – nezávislý expert, Slovensko
Organizačný výbor konferencie:
Doc. Mgr. Silvia Letavajová, PhD.
Prof. Mgr. Miroslav Ballay, PhD.
Doc. PhDr. Monika Štrbová, PhD.
PhDr. Michal Kurpaš, PhD.
PhDr. Katarína Kompasová, PhD.
PhDr. Roman Zima, PhD.
PaedDr. Andrea Molnárová, PhD.
Mgr. Jana Sollárová
Mgr. Ljudmyla Trubinova
Mgr. Adam Slovák

Hlavné tematické okruhy:
Vedecký výbor konferencie uvíta príspevky, ktoré nadväzujú na širšie teoretické rámce a konkrétne výskumné otázky v rámci nasledovných oblastí (ale nielen nich):

I. Rámce a riadenie migrácie
1. Legislatívne a administratívne kontexty pracovnej migrácie
Štúdium povoľovacích procesov, udeľovania víz, uznávania kvalifikácií a bariér, ktorým čelia pracovní migranti a zamestnávatelia.
2. Aktivity a angažovanosť lokálnych organizácií a inštitúcií a občianskej spoločnosti
Úloha neziskových organizácií, miestnych samospráv alebo cirkevných organizácií pri podpore integrácie a práv migrantov. Mapovanie nástrojov a aktivít lokálnych inštitúcií, analýza dostupnosti ich aktivít a efektivity.
3. Pracovní migranti očami zamestnávateľov
Skúsenosti a postoje zamestnávateľov. Pohľad firiem na nábor, udržanie a integráciu zahraničných pracovníkov; manažment diverzity a riešenie kultúrnych rozdielov na pracovisku.
4. Cudzinci na slovenskom trhu práce
Špecifiká slovenského prostredia, analýza sektorov s najvyššou mierou zamestnávania cudzincov, regulácia.

II. Spoločenská reakcia a naratívy

5. Postoje majoritného obyvateľstva k pracovnej migrácii
Zistenie názorových orientácií bežného obyvateľstva, mienkotvorných osobností a ďalších skupín obyvateľstva voči migrantom a pracovným migrantom, vrátane miery sociálneho dištancu. Výskum percepcií, strachu a dôvery; faktory ovplyvňujúce prijatie migrantov.
6. Pracovná migrácia v politických naratívoch
Analýza diskurzu politických strán a lídrov vo vzťahu k migrácií a pracovnej migrácii; vplyv na volebné správanie a tvorbu politík. Vplyv politického diskurzu na postoje k migrantom, najmä v kontexte rozdielneho vnímania občanov EÚ a tzv. tretích krajín.
7. Mediálne prezentácie pracovnej migrácie
Formovanie verejnej mienky o migrácii a pracovnej migrácii médiami; analýza stereotypov a etika spravodajstva.
III. Dopady, integrácia a transnacionálny rozmer
8. Ekonomické aspekty pracovnej migrácie
Prínosy a náklady migrácie pre hostiteľské krajiny; daňové a sociálne systémy; dopady na mzdy a zamestnanosť domácich pracovníkov.

9. Dopady pracovnej migrácie na krajinu pôvodu
Analýza remitencií, ich vplyv na regionálny rozvoj a rodiny migrantov; prenos zručností a vedomostí (brain gain), vplyv na rodinné štruktúry a lokálny rozvoj. Analýza kultúrnych a spoločenských dopadov pracovnej migrácie na krajiny pôvodu migrantov, osobitne na príklade slovenských krajanských komunít v zahraničí.
10. Adaptačné, akulturačné a integračné stratégie pracovných migrantov
Individuálne a kolektívne stratégie pre život v novej krajine, napríklad v oblasti pracovného uplatnenia, vzdelávania, komunikácie alebo bývania.
11. Rodina, gender a identita pracovných migrantov
Rozhodovanie o migrácii v rodinnom kontexte, kontexte rodu a identity, rozdelenie rolí, vytváranie nových identít v transnacionálnom priestore.
12. Transnacionálne vzťahy vznikajúce na základe pracovnej migrácie
Väzby s domovom; nadnárodné komunity a ich význam. Analýza sociálnych sietí, ktoré migranti vytvárajú medzi krajinou pôvodu a hostiteľskou krajinou.
13. Komunitný život pracovných migrantov
Vznik a funkcia etnických, kultúrnych, sociálnych a iných typov komunít, ktoré vytvárajú pracovní migranti; ich sociálna podpora a vplyv na integráciu. Skúmanie modelov komunitného života migrantov.

IV. Špecifické skupiny a teória
14. Kultúrne, umelecké a spoločenské aktivity pracovných migrantov
Úloha kultúry a umenia v procese participácie na hostiteľskej kultúre a udržiavaní väzieb s krajinou pôvodu. Kultúra ako prostriedok sebavyjadrenia, integrácie a dialógu.
15. Utečenci – študenti – pracovní migranti (zmena statusu a pohyb medzi kategóriami)
Skúmanie mobility v rámci migračných statusov a s tým súvisiacich výziev.
16. Zahraniční Slováci ako pracovní migranti
Špecifická pozícia a skúsenosti zahraničných Slovákov, ktorí migrujú za prácou.
17. Zahraniční absolventi škôl a ich uplatnenie na trhu práce
Výzvy a bariéry v uplatňovaní zahraničných absolventov škôl na trhu práce. Dopady vzdelávacej politiky na pracovnú migráciu.
18. Migračné teórie
Kritické zhodnotenie a aplikácia existujúcich teórií na súčasné migračné javy.

Tešíme sa na stretnutie.
Dokumenty na stiahnutie na webe katedry: Konferencia

Prezentácia knihy Muž veľkej viery a dobrého srdca – Životné príbehy otca Šebastiána Košúta
2026-06-16 17:00 | Bratislava, Slovakia (Slovak Republic)
Občianske združenia CYRILOMETODIADA, Nadácia PRO PATRIA a Vydavateľstvo Matice slovenskej pozývajú na prezentáciu knihy Mateja Mindára Muž veľkej viery a dobrého srdca – Životné príbehy otca Šebastiána Košúta, ktorá sa uskutoční v utorok 16. júna 2026 o 17.00 hod. v Knižnici slovenskej štátnosti Matice slovenskej na Grösslingovej ulici 23 v Bratislave.
Šebastián Košút sa narodil 16. novembra 1941 na severnom Spiši v Čiernej Hore (dnes Czarna Góra, Poľsko), ktorá bola spolu s ďalšími spišskými a oravskými obcami po druhej svetovej vojne pričlenená k Poľsku. Po skončení slovenského lýcea v Jablonke (Severná Orava, Poľsko) študoval teológiu na Metropolitnom teologickom seminári sv. Jána Krstiteľa vo Varšave, kde bol 27. mája 1965 vysvätený za kňaza kardinálom a poľským prímasom Stefanom Wy- szyńskim.
Ako kaplán pôsobil v mnohých farnostiach v Poľsku, napr. v Belchówe, Sochaczewe a počas pôsobenia vo farnosti Piastów prišiel do bližšieho kontaktu s členmi poľského protikomunistického hnutia Ruch. Pomáhal im s tlačením a distribúciou samizdatovej literatúry. Bol sledovaný štátnou bezpečnosťou, vypočúvaný a následne odsúdený na dva roky väzenia. Štátna bezpečnosť mu pri razii skonfiškovala knižnicu, v ktorej mal uloženú i korešpondenciu. Zatkli ho v júni 1969, dvojročný trest si neodpykal celý, na jar 1970 ho podmienečne prepustili. Jeho pôsobenie však bolo bezpečnosťou monitorované.
Následne pôsobil v ďalších poľských farnostiach, v Barwinowe, Podkowe Leśnej, vo varšavskom predmestí Radość a vo varšavskej Katedrále svätého Jána Krstiteľa. Od roku 1977 bol jedným z organizátorov a aktívnych účastníkov prenášania slovenskej exilovej náboženskej literatúry cez zelenú hranicu z Poľska na Slovensko.
V roku 1980 emigroval do Talianska a stal sa sekretárom otca biskupa Pavla M. Hnilicu, významného predstaviteľa slovenského katolíckeho exilu v Ríme. Poskytoval duchovnú i materiálnu pomoc slovenským exulantom, ktorí museli hľadať v cudzine útočisko pred nepriazňou vtedajšieho režimu v Česko-Slovensku, ako aj pútnikom spoza Železnej opony. Spolupracoval so Slovenským ústavom svätých Cyrila a Metoda v Ríme, v blízkom kontakte bol s kardinálom S. Dziwiszom, osobným tajomníkom pápeža Jána Pavla II., i W. Póltawskou, spolupracovníčkou Svätého otca Jána Pavla II. Úzko spolupracoval aj s Matkou Terezou. V roku 1990 sa stal farárom v Marane Eque neďaleko Ríma, kde pôsobil až do roku 2014. Fara sa stala útočiskom i pohostinným miestom stretnutia pre všetkých, ktorí sa na „padre“ Šebastiána obrátili s prosbou o pomoc.
Od roku 2014 žil v Dome seniorov v Dolnom Ohaji v okrese Nové Zámky. Svoje kňazské povolanie vykonával do svojich posledných chvíľ nielen v dome seniorov, ale aj na mariánskom pútnickom mieste Studnička v Pozbe.
Otec Šebastián Košút zomrel v piatok 10. apríla 2026. Pochovaný je na cintoríne v Dolnom Ohaji.
Za svoju činnosť dostal viacero významných ocenení:
2011 – Dôstojnícky kríž Radu obrodenia Poľska, B. Komorowski – prezident Poľskej re- publiky
2018 – ocenenie pri príležitosti Dňa boja za slobodu a demokraciu, A. Kiska – prezident Slovenskej republiky
2023 – pamätná medaila a dekrét za zásluhy o rozvoj slovenského národa a vytvorenie samostatnej a demokratickej slovenskej štátnosti pri príležitosti 1160. výročia príchodu svätých Cyrila a Metoda k našim predkom, A. Hrnko – Nadácia PRO PATRIA
2024 – Kríž slobody a solidarity, A. Duda – prezident Poľskej republiky
Daniela Suchá, CYRILOMETODIADA

Letné networkingové podujatie v Dánsku
2026-06-17 | Dánsko
Organizátor: Slovak Danish Network
Viac info čoskoro.

Slovaks in Czechia for Slovakia
2026-06-18 14:00 - 17:00 | Praha, Czech Republic
Srdečne Vás pozývame na interaktívne stretnutie slovenskej komunity v Prahe SLOVAKS IN CZECHIA FOR SLOVAKIA, ktoré spojí predstaviteľov technológií, občianskej spoločnosti, biznisu a aktívnej slovenskej komunity žijúcej v Česku.
​Okolo okrúhlych stolov budeme spoločne v menších skupinách brainstormovať nad témami prepojenými so Slovákmi a Slovenskom a trochu aj umelou inteligenciou. Cieľom je hľadať nové pohľady na to, ako môžu Slováci a Slovenky v Česku prispieť k lepšiemu Slovensku a zároveň vytvoriť silnejšie prepojenia v rámci komunity.
​📍 Miesto konania: Kino Atlas, Praha
​📅 Dátum: 18. jún 2026 (štvrtok)
​PROGRAM
​13:30 – 14:00 Príchod hostí
​14:00 Privítanie hostí (Mária Bieliková, Andrej Probst)
​14:15 Keynote vystúpenie Ako súvisí rýchlosť technologického rozvoja s hranicami človeka sa prispôsobovať (Ján Uriga)
​15:00 Diskusia okolo okrúhlych stolov (diskusiu pozostávajúcu z niekoľkých kôl otázok bude uvádzať, rámcovať a uzatvárať Mária Bieliková)
​16:30 Zhrnutie a záverečné slovo
​17:00 Networking
​Budeme veľmi radi, ak prijmete naše pozvanie a stanete sa súčasťou tejto výnimočnej diskusie a spolupráce.
​Tešíme sa na Vás!
​**************************************************
​Toto podujatie je financované Európskou úniou – NextGenerationEU, Komponent 10: Prilákanie a udržanie talentov, Investícia 2: Posilňovanie vzťahov s diaspórou, podpora občianskych iniciatív, v rámci Výzvy na podporu posilňovania vzťahov so slovenskou diaspórou s kódom 10I02-03-V01, v rámci projektu slovaks.ai.
​Viac info o projekte: https://kinit.sk/project/slovaksai/.
Registrácia:
Slovaks in Czechia for Slovakia · Luma

Prezentácia knihy Slováci vo Francúzsku na veľvyslanectve v Paríží
2026-06-19 17:00 - 18:00 | Paríž, France

30. festival vážnej hudby Jarné nôty
2026-06-19 18:00 | Báčsky Petrovec, Serbia

Dokumentárny film Ruženka moja
2026-06-19 19:30 | Stará Pazova, Serbia

32. Detský folklórny festival Zlatá brána
2026-06-20 - 2026-06-21 | Kysáč, Serbia

Konferencia Creative Lab Doors 2
2026-06-25 - 2026-06-26 | Bratislava, Slovakia (Slovak Republic)

Dni slovenskej kultúry v Rijeke
2026-06-25 - 2026-06-28 | Rijeka, Croatia (Local Name: Hrvatska)

XXXIII. Dni slovenskej kultúry v Malopoľsku: Dni slovenskej kultúry na Spiši
2026-06-27 - 2026-06-28 | Nová Belá, Poland
27.6.2026 Centrum slovenskej kultúry v Novej Belej
19:00 Spiš v objektíve Krzysztofa Krzyżanowského
– ukážka filmov programu „U siebie“ pri príležitosti 65. výročia TV Krakov – stretnutie po 20-tich rokoch
– diskusia s režisérom Krzysztofom Krzyżanowským a prof. UJ v Krakove Beátou Klimkiewiczovou

Krzysztof Jan Krzyżanowski – historik, dlhoročný redaktor a režisér TVP Kraków, s ktorou bol profesijne spätý viac ako 35 rokov. Je autorom vyše 500 reportáží a dokumentárnych filmov so spoločenskou, historickou a etnografickou tematikou, pričom vo svojej tvorbe sa venuje aj otázkam multikulturalizmu a života národnostných a etnických menšín.
Je tvorcom viacerých publicistických cyklov TVP, medzi nimi aj oceňovaného magazínu „U siebie“, ktorý získal ocenenie Rady Európy. Je členom Združenia poľských filmárov a spoluzakladateľom združenia „U Siebie – At Home“, podporujúceho prezentáciu menšín v médiách. Za svoju filmovú a televíznu tvorbu získal viaceré ocenenia v Poľsku i zahraničí.

28.6.2026 Areál pri Centre slovenskej kultúry v Novej Belej
14:00 Kultúrny program:
– slávnostné otvorenie Dní slovenskej kultúry na Spiši: Dychová hudba kňaza dekana Františka Móša z Novej Belej
– vystúpenia krajanských umeleckých zoskupení:
Divadielko MS SSP v Novej Belej Istno komedyjo: Pri plote
Divadelná skupina z Novej Belej, ktorá vznikla v októbri 2025 a prvý krát sa predstavila pred divákmi na Oblátkovom stretnutí v januári tohto roku. Zakladateľkou je Monika Bednarčíková, ktorá napísala aj scenár predstavenia. Divadlo nacvičuje pri Miestnej skupine SSP v Centre slovenskej kultúry v Novej Belej. Jeho členmi sú krajania a krajanky z Novej Belej všetkých vekových kategórií od detí až po starých rodičov.

DFS Malí Beľania z Novej Belej: Pri pasení bolo veselo
Detský folklórny súbor Malí Beľania vznikol v roku 1984 z iniciatívy Jozefa Majerčaka a Anny Majerčakovej. Pôsobí pri Miestnej skupine Spolku Slovákov v Poľsku v Centre slovenskej kultúry v Novej Belej. Od minulého roku funguje pod vedením Kingy Długiej a Krystiana Bryju.

FS Spiš z Novej Belej: Spišské tance z Novej Belej
Bol založený v roku 1948, pričom od svojho vzniku je spojený so Slovákmi v Poľsku. Pôsobí pri Miestnej skupine Spolku Slovákov v Poľsku v Centre slovenskej kultúry v Novej Belej. Takmer polstoročie fungoval pod vedením folkloristu a choreografa Jozefa Majerčaka. Od minulého roku jeho vedenie prevzali mladí nadšenci folklóru Kinga Długa a Krystian Bryja.
Slovákov z Poľska reprezentoval na rôznych festivaloch a prehliadkach v Poľsku, na Slovensku i v zahraničí, medzi inými na Folklórnom festivale vo Východnej, Folklórnych slávnostiach pod Poľanou v Detve, Zamagurských folklórnych slávnostiach i na doskách Slovenského národného divadla.

Divadielko Niedzyickie Zazraki z Nedece: Spowiydź przed odpustym
Na divadelnej scéne sa prvýkrát objavili v roku 2015 a vďaka humoru, s ktorým dokážu prezentovať obyčajné ľudské slabosti i vážne spoločenské témy si našli už trvalé miesto v srdciach svojich divákov. Ako nám svojho času povedal zakladateľ divadielka, autor scenárov a režisér Adam Švienty, ich hlavným cieľom je snaha zachrániť zvyky a obyčaje, ktoré odchádzajú do zabudnutia, ako aj nedecké nárečie, ktoré sa používa čoraz menej, pričom sa foneticky značne odlišuje od nárečí v susedných obciach.
Začínali šiesti a skúšky mali v domoch svojich členov. Dnes skúšajú v Obecnom kultúrnom dome v Nedeci a je ich takmer dvakrát toľko, pričom v minulom roku oslávili už 10 rokov existencie. V ich scénkach vystupuje vždy niekoľko pokolení – najmladšia vystupujúca mala 5 rokov, najstaršia zas 89.
Za desať rokov svojej existencie zachytili viacero zvykov ako Namoviny (dohadovanie sobáša), Renkoviny (zásnuby), deptanie kapusty, kopanie zemiakov, ale aj iné témy ako hasičské oslavy, U doktora, Nas zganiany ziynć a ďalšie. Vo svojich scénkach kultivujú nedecké tradície, pričom v nich možno obdivovať aj originálne nedecké kroje a rekvizity.

– vystúpenia hostí zo Slovenska:
DFS Jánošíček zo Svitu
Keď sa povie DFS Jánošíček, v meste Svit sa každému vybaví energia a detský smiech pretavený do tradičných hier, piesní, spevov, hudby a tancov. Hlavným cieľom tohto súboru je predovšetkým snaha pestovať v deťoch hlboký vzťah k vlastným koreňom. V čase digitálnych technológií učia manželia Horňákovci mladú generáciu rozumieť reči krojov, kráse podtatranských zvykov a sile kolektívu, kde sa budujú priateľstvá na celý život.
Ich činnosť je pestrou mozaikou, v ktorej sa pretavuje tradičné zvykoslovie v precítený tanec, spev a súzvuk ľudovej hudby. Súbor čerpá inšpiráciu najmä zo studníc Liptova a Spiša, no ich umelecký záber je oveľa širší. O kvalite ich práce svedčia mnohé úspechy na súťažiach a festivaloch, kde sa pravidelne umiestňujú v zlatých a strieborných pásmach i miestach. Svojou originálnosťou prekročili aj hranice Slovenska a našu kultúru reprezentovali na medzinárodných festivaloch spolu 21 krát, pričom do roku 2026 navštívili 24 festivalov, kde si vyslúžili uznanie odborníkov aj laického publika.
Momentálne sa súbor nachádza v jubilejnom období, keďže rok 2026 sa nesie v znamení osláv 30. výročia jeho založenia. Tri dekády nepretržitej práce znamenajú desiatky vychovaných tanečníkov a tisíce hodín nácvikov. Toto jubileum nie je len pohľadom dozadu, ale oslavou toho, že tradícia vo Svite je živým skanzenom tradícií v procese folklorizácie a symbióze s pulzujúcim životom moderného mesta. V súčasnosti sa snaží súbor mentorsky viesť najmenšie deti v malých formách, kde sa dá najviac uplatniť osobný a individuálny prístup na to, aby u nich vzbudil potrebu šíriť povedomie o koreňoch a tradíciách našich predkov.
FZ Stráne Važec z Važca
Bolo to roku Pána 2008, kedy sa malá skupina nadšencov Važeckého folklóru so zapálenými srdciarmi pre vec rozhodla založiť folklórne združenie, ktoré má dnes už 18 rokov a ktoré ako pokračovateľ predošlej folklórnej skupiny, dostalo meno na základe našej hymnickej piesne – Podkrivánske stráne…
A presne tak, ako odznieva v piesni: „Podkrivánske stráne spevom ožívajú, nôžky rozihranie do tanca volajú“, presne tak to cítime aj my. Spevom ožívajú nie len naše nohy ale aj srdcia. Krv, ktorá koluje v našich žilách je presiaknutá hudbou, spevom , tancom, tradíciami našich predkov, láskou a úctou k dedovizni.
Naše rozihrané nohy, ktoré pri každom tóne hudby akosi samé začnú cifrovať, naše spevy, ktoré nám spríjemňujú krásne chvíle, ale aj pomáhajú v chvíľach ťažkých, nás všetkých doviedli až sem. Tu na toto miesto, medzi Vás, našich rodákov.
Spája nás puto našich predkov a my sme nesmerne hrdí, že práve my sme Vám dnes mohli priniesť kúsok nášho, ale aj Vášho domova. Hovorí sa, že umenie nepozná hranice.
My chceme veriť, že ani v našich srdciach nie sú žiadne hranice a bariéry a že prijmete naše vystúpenie rovnako srdečne, ako srdečne sme ho pre Vás pripravili.
Riaditeľkou FZ Stráne je Anna Kleinová a umeleckým vedúcim Matúš Ilavský
– na záver zahrá Ľudová hudba Kitkovci
Ľudová hudba vznikla v roku 2023 z iniciatívy novobeľského rodáka Krystiana Bryju. Pôvodný názov kapely bol Akord, potom sa zmenil na Do Rana, až sa nakoniec ustálil na dnešnom názve Kitkovci. Hrajú v zložení Krystiana Bryja – akordeón, Daniel Fudaly – kontraba, Marcin Bednar – husle primáš a Adrián Antolak – husle kontra.

Deň kultúrneho dedičstva Slovákov v Maďarsku
2026-07-04 | Slovenský Komlóš, Hungary

Pamätný Deň Slovákov žijúcich v zahraničí
2026-07-05 10:00 - 11:00 | Bratislava, Slovakia (Slovak Republic)
Nedeľa 5. júl 2026, 10:00 hod. v Sade Janka Kráľa, Bratislava
Pamätný Deň Slovákov žijúcich v zahraničí si pripomenieme v najstaršom verejnom parku v strednej Európe. Pri základnom kameni z červeného mramoru si spoločne uctíme krajanov po celom svete. Nie je to len ceremónia, je to živé prepojenie domova so svetom pod holým nebom.
Slávnostnú atmosféru podčiarkne vystúpenie zboru Enthea z Nových Zámkov, melódie z Maďarska prinesie zbor Ozveny a zo Srbska sólistka Renáta Rybárová v sprievode harmoniky. O záver programu sa postarajú hostia z Českej republiky: zástupcovia tamojších Slovákov a folklórny súbor Limbora.
Takto sme si pripomenuli pamätný Deň Slovákov žijúcich v zahraničí minulý rok:
Oslavy Dňa Slovákov žijúcich v zahraničí 2025
a záznam na YouTube Oslavy Dňa Slovákov žijúcich v zahraničí 2025 – živý prenos

Slávnostný večer pri príležitosti Dňa Slovákov v Mníchove
2026-07-06 19:00 | Mníchov

11. Krajanský dvor: Výstava Padinská geceľa
2026-07-10 - 2026-07-12 | Detva, Slovakia (Slovak Republic)
10. – 12. júl 2026 v rámci Krajanského dvora na FSP v Detve

Slováci osídlili Padinu v roku 1806, v oblasti Banát, na južnom území Uhorska. Dnes je Padina etnicky najčistejšou slovenskou dedinou v zahraničí. Patrí do Obce Kovačica, ktorá je známa insitným umením zapísaným do svetového zoznamu nehmotného kultúrneho dedičstva UNESCO. V silnom slovenskom prostredí si Padinčania doposiaľ udržiavajú nosenie tradičných odevov pri významných slávnostných príležitostiach. Široké sukne ženského tradičného odevu nazývajú „geceľe“.

Výstava pozostáva z dvoch segmentov – ukážky krojov zo vzácnej a bohatej zbierky Zuzany Kotvášovej z Padiny a odbornej analýzy tradičného odevu etnologičky PhDr. Zuzany Drugovej, ktorej korene siahajú práve do Kovačice a Padiny. V zbierke sa nachádzajú súčiastky tradičného odevu viacerých rodín, ktorí s dôverou odovzdali vzácne pozostalosti do starostlivej opatery pani Kotvášovej. Každý kroj okrem historickej hodnoty rozpráva aj aj svoj vlastný príbeh, ktorý vám autorky s radosťou porozprávajú.

Súčasťou výstavy je aj KOMENTOVANÁ PREHLIADKA KROJOV, ktorá sa uskutoční v nedeľu od 10.45 – 11.30 hod. na jarmočnom javisku.

Autorky: Zuzana Kotvášová, Zuzana Drugová
Design: Andrea Merníková Šimonová
Produkcia: Cultura Inferior Terra

V gescii: Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí

11. Krajanský dvor: Komentovaná prehliadka krojov
2026-07-12 10:45 - 11:30 | Jarmočná scéna, Detva, Slovakia (Slovak Republic)
Komentovaná prehliadka krokov, ktorá sa koná v rámci výstavy Padinská geceľa. KOMENTOVANÁ PREHLIADKA KROJOV sa uskutoční v nedeľu 12. júla od 10.45 – 11.30 hod. na jarmočnom javisku.

Autorky: Zuzana Kotvášová, Zuzana Drugová
Design: Andrea Merníková Šimonová
Produkcia: Cultura Inferior Terra

V gescii: Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí

51. Krajanská nedeľa na FS pod Poľanou
2026-07-12 13:30 - 15:00 | Amfiteáter Detva, Detva, Slovenská republika

Letný detský tábor v Jánošíku
2026-07-29 | Jánošík, Srbsko
V stredu dňa 29. júla 2026 sa v Kostolnej záhrade v Jánošíku uskutoční 9. ročník Letného detského tábora Jánošík. Organizátorom je Slovenský kultúrny klub, s finančnou podporou Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí.

2. ročník Medzinárodného krajanského festivalu v Martine
2026-07-30 - 2026-08-02 | Martin, Slovensko
Dňa 30. júla až 2. augusta 2026 sa v areáli sídelnej budovy Matice slovenskej v Martine uskutoční 2. ročník Medzinárodného krajanského festivalu. Podujatie ponúkne oslavu slovenských tradícií, folklóru a hudby za účasti Slovákov zo Slovenska aj zo zahraničia.

XXIII. Dni slovenskej kultúry v Malopoľsku: Dni slovenskej kultúry na Orave (Veľká Lipnica – Prívarovka)
2026-08-29 08:00 - 17:00 | Veľká Lipnica, Poľsko
29.8.2026 Veľká Lipnica – Prívarovka
VII. Národný výstup na Babiu horu venovaný slovenskej poetke a výtvarníčke Šarlote Buganovej-Alexiovej z Dolnej Lipnice pri príležitosti 120. výročia narodenia

Šarlota Buganová-Alexyová bola výnimočnou ženou, ktorá zanechala stopu v slovenskej literatúre, umení aj verejnom živote. Už ako deväťročná napísala a uviedla vlastnú divadelnú hru, za ktorú získala uznanie slovenského básnika Ignáca Grebáča-Orlova.
Narodila sa 4. novembra 1906 v Dolnej Lipnici, študovala v Bratislave, Prahe i na prestížnej parížskej Sorbone. Písala senzitívnu poéziu plnú prírodnej, ľúbostnej a etickej lyriky, ale tiež publicistické články, či hudobné a divadelné kritiky. Publikovala v popredných slovenských časopisoch a odvážne podporovala ženské práva v čase, keď to nebolo samozrejmosťou.
Vďaka jej prekladom sa slovenská verejnosť mohla zoznámiť s dielami európskych literárnych velikánov ako Charles Baudelaire, či Oskar Wilde. So svojím manželom, slovenským akademickým maliarom Jankom Alexym, robila návrhy na gobelíny a ilustrovala viacero jeho kníh. Angažovala sa tiež za záchranu slovenských historických kultúrnych pamiatok.
